

-----------------------------------

Mircea Pteancu

16 Apr 2019 19:14


Ce sa observam ,cum sa observam :metode ,procedee ,trucuri

-----------------------------------

Va propun ca aici sa discutam si sa punem acele informatii detaliate care sa-l ajute pe astronomul amator sa gaseasca si sa observe anumite obiecte sau sa asiste la anumite fenomene.
Deci va propun ca aici sa nu discutam generalitati si sa nu transformam acest topic intr-o vitrina de opinii.
Dimpotriva , as vrea ca aici sa vina amatorul ,indeosebi cel incepator , pentru a gasi explicatii si instructiuni foarte la obiect, cat se poate de concrete despre cand si mai ales ce trebuie sa faca pentru a vedea unul sau altul dintre obiectele ceresti.

Avem nenumarate rapoarte de observatii despre observarea galaxiei NGC 2903.
Uneori , observatorul experimentat binevoieste sa aminteasca faptul ca NGC 2903 este o galaxie din Leul.
Daca eu m-am inscris de curand  pe forum si  abia saptamana aceasta am despachetat telescopul meu care inca miroase a vopsea proaspata , parca stiu ca exista o constelatie Leul...dar galaxia aceea ...cum o gasesc ?Ce sa fac ? Cum sa procedez ?

Incepem cu un mic exercitiu.
Atat recent cat si de mai multe ori in trecut , au avut loc discutii pe forum in legatura cu (in)utilitatea  cautatoarelor cu punct rosu ,cunoscute  pe scurt prin acronimul  RDF.
Nu va propun sa discutam aici despre aceste cautatoare ,sau nu numai despre aceste cautatoare.
Iata ce va propun sa discutam : cum sa procedam ca azi , 16 Aprilie ,sa vedem asteroidul Pallas a carui observare a descris-o ''iulian90'' aici ,in postarea de la ora 17:21 :

http://astronomy.ro/forum/viewtopic.php?t=18424&start=150

Iata in atasament harta constelatiei Bootes care se vede spre Est pe cerul de seara.
Steaua cea mai luminoasa a constelatiei este Arcturus ,pe harta atasata se vede in partea dreapta a constelatiei.
De retinut ca am pus harta lui Bootes asa cum o vedem seara ,in aceasta parte anului , in jurul orei 22.
Spre Vest de Arcturus (deasupra ) vedem o stea notata cu litera ''eta'' aceasta este Muphrid /Mufrid , steaua Eta Bootis.
Acum  revin la modul de utilizare a RDF-ului.
Intai indreptam telescopul spre Arcturus.Privim cu ambii ochi : vedem punctul rosu suprapus peste Arcturus si ,in acelasi timp,privind cu amandoi ochii deschisi ,vedem steaua Eta Boo/Muphrid deasupra /la Vest de Arcturus.
Mai departe spre Vest de Muphrid este steaua Tau Boo.
Deplasam telescopul in asa fel incat punctul rosu sa formeze cu Muphrid si cu Tau Boo un triunghi dreptunghic isoscel.
Asa cum se vede in schita atasata ,realizata dintr-o captura de ecran/print screen din Stelarium ,adnotata cu Paint.
In focuser trebuie sa avem un ocular care mareste putin ,pentru a avea un camp mare adica sa vedem o parte mai mare din cer.
Dupa ce formam triunghiul isoscel virtual descris, privim in ocularul-sa zicem de 25mm si in campul vizual vom vedea mai multe obiecte cu aspect stelar.
Comparam stelele din imaginea vazuta in ocular cu cea din al treilea atasament si ,din luminozitati si pozitiile reciproce vom recunoaste care dintre aceste obiecte doar are un aspect stelar si ,de fapt, este asteroidul ''2 Pallas''.
In cazul discutat, cred ca va fi usor de recunoscut Pallas,acesta detasandu-se fata de lantul de stelute de deasupra ,avand forma unei seceri sau a unui semn de intrebare inclinat.

Campul vizual din al treilea atasament simuleaza imaginea din dobsonianul meu de 125mm F/6.9 la grosismentul de 35x , deci a unui telescop apropiat de un un reflector de 114mm F=900mm folosind un ocular de 25mm.

Pallas este asteroidul cu numarul 2 deoarece a fost al doilea descoperit in ordine cronologica ,fiind un urias bolovan ,usor alungit ,cu un diametru mediu de peste 500 km.

Succes la observatii,Mircea


-----------------------------------

Matrixul

26 Mai 2019 17:52



-----------------------------------

Multumim mult !  Va doresc multa sanatate si rabdare sa ne explicati cat mai multe, asa cum o faceti D-voastra, simplu si clar.


-----------------------------------

Mircea Pteancu

26 Mai 2019 22:43



-----------------------------------

Cu mare placere !

Obiectul precedent discutat a fost un asteroid.
Asteroizii - ca si planetele si cometele - isi schimba pozitia si de aceea gasirea lor  pretinde o buna cunoastere a cerului.
Sa luam un caz mai simplu.

Va propun sa cautam galaxia '' Sombrero '' -Messier 104 pe care ,ca toate obiectele DSO, o regasim mereu  in aceeasi pozitie.
M104 se gaseste in constelatia Fecioara dar este neclar daca apartine roiului de galaxii din aceasta constelatie.
Este insa mult mai practic sa incepem cautarea lui M104 din constelatia Corbul /Corvus care la sfarsitul lunii  Mai trece meridianul pe la 21:30.
Privind spre Sud ,vom vedea Corbul ca un patrulater neregulat ,aflat la mica inaltime -sa zicem de 20 de grade , deasupra orizontului.
Cautam steaua Algorab /Delta Crv ,situata in Nord-Estul asterismului constelatiei (coltul stanga sus al patrulaterului).
Tintim aceasta stea cu cautatorul sau cu RDF-ul.
Daca vom aplica o marire de 60x sau mai mare,telescopul ne va arata ca Delta Crv este o stea dubla frumoasa cu separatia de 25'' dar destul de dificila deoarece companionul este mult mai slab luminos ca steaua principala.
Privind in cautator , spre Nord-Nord Est (sus si putin spre stanga) de Algorab vom vedea un asterism de stele in forma de sageata , notat cu ''arrow'' in atasament.
Punem centrul reticulului pe perechea de stele ''b'' si apoi miscam telescopul ,privind mereu prin cautator, o distanta egala cu cea dintre steaua ''a'' si perechea de stele ''b'',deci cu segmentul ''a-b'' , pornind de la ''b''.
Putem spune deci ca tintim un punct simetric cu steaua ''a'' fata de stelele ''b''.
Privind in ocularul de baza al telescopului , cel cu campul cel mai mare -sa zicem cel de 25mm ,trebuie sa avem undeva in camp un asterism dragalas de stele.
Imediat spre Est de acest asterism (stanga) se afla M104.
Cautarea aceasta o facem la o marire de 30x-40x dar pentru a vedea bine galaxia,dupa ce am gasit-o,crestem grosismentul la 60x-80x sau chiar un pic mai  mult.

In atasamentul ''Messier 104'' vedem schema locatiile stelelor ''a'' si ''b'' , a asterismului spre care mutam telescopul si al galaxiei M104.
Atasamentul ''Cautator M104'' simuleaza ce vedem in cautatorul 6x30mm atunci cand cautam M104.
Iar atasamentul ''M104 L90x600mm'' simuleaza ce se vede in luneta mea de 90x600mm , la G=24x cu ocularul Possl 25mm dupa ce am mutat instrumentul cu distanta ''a-b'' pornind din ''b''.
Si anume se vad stelele ''b'' , micul si dragalasul asterism vecin cu M104 si ,in sfarsit ,galaxia M104.


In cer nu-i ca pe Pamant ,cerul este bun, acolo este loc pentru toata lumea , atat pentru astronomii veterani cat si pentru cei care au inceput ieri.
Poate ca cel mai de succes observator roman al cerului este acolo ,intre voi dar inca nu si-a descoperit vocatia.

Cer senin si succes la observatii,Mircea

PS : nu fiti secretosi si impartasiti cu noi aventurile voastre celeste...


-----------------------------------

iulian90

27 Mai 2019 20:02



-----------------------------------

Interesant topic dl. Mircea Pteancu.  :) 

La galaxia M 104 la fel procedez si eu, pornind de la constelatia Corbul, urmand acelasi drum descris de dv. in acest topic. 

Folosesc destul de des cautatorul telescopului de 114mm, care este maricel, de 50mm diametru si mareste de 13x, dar in ultima vreme ,de cand am ocularul Celestron Nexstar plossl de 40mm, am inceput sa folosesc porcedeul  "star hopping" direct prin telescop ,la 22x, fara sa folosesc prea des cautatorul, la obiectele ceresti la care le stiu pe de rost pozitia pe cer, si care au stele mai vizibile sau asterisme de stele de reper in preajma lor.  

Este si cazul galaxiei M 104, la care folosesc cautatorul numai ca sa indrept telescopul spre steaua Algorab, pe urma urmez drumul pana la galaxia M 104 folosind ocularul de 40mm, apoi ajuns la "destinatie" schimb ocularul de 40mm cu cel de 9mm pentru a observa mai clar galaxia. 

La fel procedez si zona galaxiilor Messier din constelatia Virgo, indrept telescopul spre steaua Rho Vir ,apoi de acolo urmez "Drumul Matasii" al galaxiilor din Virgo folosind ocularul de 40mm,iar  in  "popasuri" (galaxii) schimb ocularul  cu cel de 20mm sau mai ales cel de 9mm.


-----------------------------------

Mircea Pteancu

27 Mai 2019 23:50



-----------------------------------

''Drumul matasii'' .... foarte tare ,denumirea se potriveste de minune...galaxie ,Fecioara,lumina matasoasa ,imi place !

In mai multe zone asa procedez si eu cum ai descris ,folosind ocularul LV 30mm pe dobsonianul de 200mm.
La acest topic as vrea insa ,daca vor reactiona colegii , sa dezvoltam abilitatile de observatii DSO la cat mai multi membrii ai forumului.
Daca reusim ''sa ne adunam'' mai multi ,atunci primavara viitoare as vrea sa facem impreuna un maraton de galaxii.
Sa ne adunam in spatiul virtual spun, nu ma gandesc sa ne adunam cu adevarat la aceeasi locatie pentru a face acel maraton. Vremea este prea instabila pentru asa ceva. 
Iar la inceputul verii am putea face un maraton de roiuri stelare.

Pana atunci m-am gandit sa ne perfectionam cum am exemplificat.
Sa vedem , vorba lui Steve Wonders...

Mircea


-----------------------------------

Mircea Pteancu

01 Iun 2019 23:14



-----------------------------------

Calendarul celest pentru Iunie 2019 al lui Dave Mitsky este aici :

https://astroclubgalaxis.blogspot.com/p/va-invitam-ca-la-planificare.html

Mircea


-----------------------------------

Mircea Pteancu

06 Iun 2019 22:40



-----------------------------------

Fiti pe faza !
Daca nu ati observat pana acum planeta Mercur ,iata o ocazie saptamana viitoare.
Marti 18 Iunie ,Marte si Mercur vor fi in conjunctie ,distanta dintre cele doua planete fiind putin mai mare decat raza discului Lunii.
Daca folositi oculare Plossl ,campul vizual este egal in diametru aparent cu cel al Lunii la aproximativ 100x.
Puteti incerca sa vedeti cele doua planete in acelasi camp vizual , dintr-un loc cu orizont vestic deschis si folosind o asemenea marire.
Cerul va fi inca in crepuscul la ora 22 ,deci luminos.
Pentru gasirea celor doua planete va recomand sa folositi intai binoclul si apoi telescopul care nu-i musai sa fie un ''palomar''...

Mai multe detalii gasiti aici :

https://astroclubgalaxis.blogspot.com/2019/06/conjunctie-marte-mercur-mars-mercury.html

Cer senin ... si daca reusiti sa faceti observatia,nu uitati sa ''scrieti acasa'' , Mircea


-----------------------------------

tudor

07 Iun 2019 07:08



-----------------------------------

Multumim Mircea de sugestie! Eu nu am vazut Mercur inca si cred ca este o ocazie destul de rara. Eu asteptam pana pe 11noiembrie sa treaca prin dreptul Soarelui, dar asa poate il vad mai devreme :)


-----------------------------------

Mircea Pteancu

18 Iun 2019 12:17



-----------------------------------

Daca vremea va permite , nu uitati de conjunctia Marte-Mercur din aceasta seara :

http://astroclubgalaxis.blogspot.com/2019/06/conjunctie-marte-mercur-mars-mercury.html

Bafta, cer senin ,Mircea


-----------------------------------

Mircea Pteancu

03 Iul 2019 19:15



-----------------------------------

Am postat Calendarul celest al lui Dave Mitsky pentru luna Iulie 2019 :

https://astroclubgalaxis.blogspot.com/p/va-invitam-ca-la-planificare.html

Cer senin si succes la observatii,Mircea


-----------------------------------

tudor

09 Aug 2019 10:38



-----------------------------------

Pun mai jos un link cu 17 metode de a imbunatatii acuitatea vizuala nocturna.
Cea mai tare mi se pare informatia de la punctul 2, unde aflam ca de fapt unii pirati foloseau plasturele de pe ochi pentru al face mai senzitiv pe timp de noapte!!! Un ochi pentru zi si unul pentru navigare noaptea :) super idee :wink: 

https://www.improveeyesighthq.com/how-to-see-in-the-dark.html


-----------------------------------

Mircea Pteancu

17 Mar 2024 18:25



-----------------------------------

Valabil numai pentru diseara, Duminica 17 Martie 2024

Atasez o schita pentru a ajuta la gasirea cometei 12P/ Pons-Brooks.
1) Vom cauta spre Est ( la stanga ) de stelele Delta And si Beta And, o steluta slaba, vizibila din localitati doar cu binoclul, numita 90 Psc. Este de magnitudinea 4,7 si formeaza cu Delta si Beta, un triunghi (aproape) echilateral. 

2) In interiorul acestui triunghi, spre Nord-Vest ( la dreapta), vom zari in binoclu o semi-coroana ( o jumatate de cerc) formata din stelutele: T Psc - g Psc - 78 Psc - 76 Psc - Sigma Psc.
In functie de poluarea luminoasa locala, vom vedea  toate stelutele sau mai putine. 
Steaua T Psc trebuie sa fie vizibila de oriunde este cerul senin deoarece este de magnitudinea 4,5 care este magnitudinea limita pentru multe orase. De la tara sau din locatii cu cer mai bun, ar trebui sa vedem toata coronita de stele.

3) Sa ne imaginam acum ca acest asterism semicircular, aceasta jumatate de coronita, este oglinda unui telescop Newton. In focarul acestei oglinzi ipotetice ( in jos ) vom vedea cometa 12 P la o distanta de 2,5 grade adica atat cat este raza campului vizual a unui binoclu 10x50mm traditional.

Nota: Stellarium spune ca azi, la ora 20:17 pentru care am facut schita, altitdinea/ inaltimea stelei Delta And va fi de numai 13 grade ( aprox). Aceasta inseamna sa ne straduim, de indata ce se intuneca, sa identificam stelele de cautare. Probabil ca mai intai vom vedea pe Mirach/ Beta And, apoi pe Delta And si la urma 90 Psc. 
Daca avem norocul sa gasim direct asterismul semi-coroana, il pozitionam in partea de sus a campului vizual. Si atunci .... BINGO !!! ... in centrul imaginii, trebuie sa vedem cometa.

Pentru cei mai indrazneti, am semnalat si pozitia galaxiei M33. Daca nu se vede in binoclu, incercati cu telescopul. Eu am vazut-o cu luneta de 60mm.

Cer senin si succes, Mircea


-----------------------------------

Mircea Pteancu

06 Noi 2024 21:39



-----------------------------------

Sa observam galaxia Messier 33.

Cautam constelatia Triangulum/ Triunghiul si steaua ei cea mai luminoasa, Alfa Tri/ Caput Trianguli.
Spre Vest de Caput Tri se vad in cautator doua stelute: HR 485, de magnitudinea 6 si HD 8909 de magnitudinea 7. Distantele dintre aceste trei stele se vad aproximativ egale in binoclu sau cautator.
Orientam telescopul spre mijlocul distantei dintre HR 485 si HD 8909.
Vezi prima schita.

Folosing cautatorul cu punct rosu RDF: punem spre Vest de Alfa Tri punctul la aproximativ distanta (Alfa Tri- Gama Tri) asa incat segmentul imaginar dintre (punctul rosu - Alfa Tri) sa faca un unghi de 120 grade cu segmentul Alfa Tri - Gama Tri. Steaua HD 9483 de magnitudinea 8 se vede cu binoclul, e cea mai luminoasa dintre HR 485 si HD 8909. In cautator sau binoclu insa abia se vede.

Folosind un ocular cu camp cat mai mare, cautam cu telescopul asterismul stelar ''Y albastru'' din zona lui HD 9483, vezi schita a doua.
Daca ati gasit asterismul nu mutati telescopul decat cu cea mai mare atentie: M33 este undeva aproape, la marginea campului. Se va vedea ca o pata cetoasa, circulara, slab luminoasa, cu atat mai slaba cu cat telescopul este mai mic sau transparenta atmosferica este mai scazuta.

In telescop, asterismul Y se va vedea, sa zicem asa , frant, cu piciorul rupt. Spre Sud- Sud Vest de mijlocul piciorului asterismului Y se va vedea o steluta slaba, de magnitudinea 11, notata cu ''a'' in schita a doua. O cautati deci cu atentie, este slab luminoasa. Aceasta steluta formeaza, grosso-modo, un triunghi echilateraloid cu cele doua stele din piciorul asterismului Y.
Dupa ce ati centrat pe steluta ''a'' cu numele oficial de TYC 2293-642-1, ''mariti presiunea la cazan'' si treceti la 100x - cam putin, 150x - mai bine, 200x- tot mai bine. La mariri mai mici, steluta ''a'' parca ar fi un fel de stea dubla. Langa ea parca se vedea o stea cetoasa, rau definita. 
La mariri mari, vom vedea o mica pata cetoasa langa steaua ''a'': aceasta este nebuloasa NGC 604, o nebuloasa nascatoare de stele ca M42 din galaxia noastra, doar ca este de vreo 40x-50x mai mare.

Daca ati reusit, si veti reusi, va puteti felicita de doua ori: pentru observarea unei galaxii superbe, M33 si a unei nebuloase din ea, aflate la aproape trei milioane ani- lumina !

De ce fac afirmatia '' si veti reusi'' ? Deoarece galaxia M 33 este vizibila deja cu un binoclu 10x50mm chiar si din oras, daca cerul si poluarea luminoasa ingaduie. Cu orice instrument mai mare, mai puternic, M33 se va vedea tot mai bine.
Pe cer negru, din camp, am vazut M33 cu binoclul Saga 10x42mm. Iar de acasa, am observat M33 chiar si cu luneta ''zoth'' 60x828mm, atasez schita observatiei.

Daca aveti intrebari, nelamuriri, stiti unde ma gasiti.

Bafta, Mircea

