

-----------------------------------

iulian90

21 Oct 2020 15:04


Ocular Super 3,6mm

-----------------------------------

Buna ziua tuturor. :)

Acum doua saptamani am achizitionat de pe forum ocular Super 3,6 mm ,in ideea de al folosi la grosismente mari fara a mai fi nevoie de lentila Barlow, care in ultimul timp sta tot mai mult montata pe o camera web care o folosesc la astrofoto. 

I-am facut proba la planete si stele duble si am constatat ca este un ocular de calitate buna, cu constructie integral metalica. 
La planete ocularul Super 3,6mm ofera imagini clare ,cu contrast mai bun decat combinatia dintre un ocular de 9mm si lentila Barlow 3x care o foloseam inainte, avand un cromatism lateral slab spre marginea campului. 

Ce am mai observat la acest ocular este campul aparent micut, de numai 35 grade AFOV, precum si schema optica care cuprinde si o mica lentila Barlow simplet pe langa grupul optic tip Kellner in componenta sa. Cromatismul slab al ocularului probabil se datoreaza acelei lentile barlow care este simplet si nu dublet acromat, sau poate este inclusa in schema optica de acromatizare a intregului ansamblu optic al ocularului, nu stiu sigur. Dar cu toate acesta ocularul ofera imagini decente, cu claritate si contrast bune. 
Ocularul a mai avut si un reticul,ce venea plasat inauntrul ocularului, intre lentila Barlow si grupul Kellner,  dar l-am indepartat deoarece desi privit cu ochiul liber reticulul era format din fire foarte subtiri, in ocular aparea destul de gros ,acoperind o buna parte din centrul campului mic al ocularului si mai mult incurca la observarea planetelor.

Din ce m-am mai informat de pe net, ocularul Super 3,6mm ar putea fi un Sky Watcher Super MA 3,6mm, desi nu scrie marca pe el, seamana foarte mult cu un ocular Sky Watcher Super MA 3,6mm care la randul lui nu are marca scrisa pe el si are acelasi scris pe partea superioara "Super 3,6mm", la fel ca si ocularul Super 3,6mm, chiar cu acelasi tip de font. Indicativul MA inseamna "Modified Achromat", adica "acromat modificat",din ce am mai aflat de pe net, dar nu sunt sigur daca se refera la schema optica tip Kellner. 

Oricum ar fi, ocularul Super 3,6mm acum face parte din trusa cu 13 oculare care o am in prezent si il folosesc cu drag, ori de cate ori am ocazia, fie la planete,Luna sau Soare, fie la stele duble. :)


-----------------------------------

Armand Popa

21 Oct 2020 15:38



-----------------------------------

nu  stiu daca ocularul e bun sau abilitatile tale observationale :) Multa lume nu recomanda sau nu incurajeaza observatiile la grosismente mari. E  adevarat ca ochii neantrenati nu mai vad detalii la mariri mai mari  , in schimb dupa multe multe ore petrecute la ocular apare nevoia de oculare de 4mm 3.2mm. 2.5 mm care se dovedesc a chiar utile! Nu zic ca nu e importanta calitatea cerului!


-----------------------------------

Herr_Alien

21 Oct 2020 21:33



-----------------------------------

La un ocular Kellner, dubletul acromat e plasat langa ochi. La un RKE si la MA lentilele sunt inversate: dubletul drept lentila de camp si lentila simpla langa ochi - ca in desenul tau.


-----------------------------------

iulian90

22 Oct 2020 07:22



-----------------------------------

Deci acest ocular are schema optica MA . Mai am un ocular de 20 mm care are o schema  optica asemanatoare ,doar ca nu are si lentila divergenta Barlow si scrie pe el RK  20mm deci este Reverse Kellner. 
Grosismentele mari obtinute cu un asemenea ocular sunt necesare mai ales la stele duble dificile care altfel la grosismentul mediu sau rezolvant nu se pot rezolva. 
Da, e adevarat ca un observator neantrenat nu va observa multe detalii din cauza ca la luminozitate mica ochiul percepe imaginea cu contrast mai redus, iar la unele planete grosismentul maxim nu totdeauna este recomandat , de ex. la Jupiter benzile se vad mai bine la grosismentul mediu decat la cel maxim, aici fiind mai important contrastul. Dar la alte planete ,cum ar fi Marte, Mercur , Venus sau mai ales Uranus , este nevoie de grosismentul maxim obtinut cu oculare cu focala foarte scurta cum ar fi cel de 3,6mm. :)

Oricum multumesc tuturor pentru informatii. :)


-----------------------------------

Mircea Pteancu

22 Oct 2020 20:42



-----------------------------------

Multumim pentru review !

''here we go again''

Confundam contrastul cu luminozitatea.
Contrastul este intotdeauna o functie diferentiala, apare intre doua marimi, obiecte, culori etc
La un grosisment de doua ori mai mare ,un obiect este vazut cu o arie aparenta de patru ori mai mare.
Deci luminozitatea lui scade categoric.
Dar la grosismente mai mari,fundalul cerului se vede si mai intunecat , deci creste contrastul relativ dintre obiect si fundalul cerului iar obiectul este vazut mai bine.

La Jupiter eu nu prea am putut folosi mariri mai mari de 200x , de acord.
Asta se stie si s-a scris pe la 1800.
Dar Jupiter este unul singur pe tot cerul dar obiecte DSO sunt nenumarate.
Este intrutotul incorect sa extrapolam cazul singular al batranului Jup pentru intreg firmamentul.

Despre afirmatia :

'' ...la luminozitate mica ochiul percepe imaginea cu contrast mai redus...''
 

am urmatoarea intrebare : de ce la grosismente mari se vad stele mai slabe cu magnitudine mai mare decat la grosismente mici ?
Formulele care calculeaza magnitudinea limita o fac functie de grosisment ... daca ati bagat de seama.
Mie imi da cu rest...

Mircea


-----------------------------------

valy

22 Oct 2020 21:21



-----------------------------------


Contrastul este intotdeauna o functie diferentiala, apare intre doua marimi, obiecte, culori etc
La un grosisment de doua ori mai mare ,un obiect este vazut cu o arie aparenta de patru ori mai mare.
Deci luminozitatea lui scade categoric.
Dar la grosismente mai mari,fundalul cerului se vede si mai intunecat , deci creste contrastul relativ dintre obiect si fundalul cerului iar obiectul este vazut mai bine.

Cerul nu se intuneca in aceeasi masura ca si scaderea luminozitatii obiectului?
Daca de exemplu obiectul are luminozitate 8 iar cerul 4, avem C = 8-4 = 4
Aplicam magnificatie 2x si obiectul va avea luminozitate 2 iar cerul 1, avem C = 2-1 = 1
Iar daca definesti constrastul ca raport, avem C = 8/4 = 2/1 = 2
Deci matematic cum se defineste contrastul astfel incat sa creasca odata cu cresterea magnificatiei? Sau cerul se intuneca mai rapid decat se intuneca imaginea obiectului astfel incat diferenta dintre ele sa creasca? Daca pui un filtru neutral in fata, scade luminozitatea cerului dar si a obiectului, creste contrastul, poti vedea obiectul mai bine? Sau e doar o perceptie, vezi mai bine obiectul pentru ca este mai mare si nu pentru ca este mai contrastant?

Discutia e pentru cazul obiectelor largi/difuze, nu pentru obiecte punctiforme (stele).


-----------------------------------

iulian90

23 Oct 2020 12:19



-----------------------------------

Dl. Mircea Pteancu. 
Asa este, nu  toate obiectele ceresti sunt ca Jupiter, sa necesite un grosisment mediu, in defavoarea grosismentului maxim la un telescop dat. Dimpotriva ,multe obiecte ceresti, cum ar fi galaxii, roiuri stelare deschise si globulare, nebuloase planetare , unele nebuloase extinse , stelele, dar si majoritatea planetelor se observa mai bine la grosismente mari decat la grosismente medii sau mici. :)

Dar eu nu ma refeream la diferenta dintre luminozitatea unui obiect si luminozitatea cerului,cat de bine se vede un obiect pe fundalul cerului, ci la detaliile in cadrul unui obiect, ca de exemplu discul unei planete, discul Lunii, in care unele zone mai sterse sau mai difuze se vad mai bine la grosismente medii decat la grosismente mari, in timp ce alte detalii mai contrastante, mai fine sau mai mici, se vad mai bine la grosismente mari decat la cele medii sau mici. 
In cazul Lunii, umbrele produse de marginea craterelor, muntilor, vailor etc, cratere mici, minuscule ,domuri, se observa cel mai bine la grosismente mari, in timp ce detalii mai difuze sau mai estompate, cum ar fi marile lunare, pete difuze,cu variatii de tonuri mai subtile, se vad mai bine la grosismente medii sau mici. Mai exista si unele obiecte, putine dealtfel, care sunt fie mari, fie prea difuze, cu stralucire de suprafata foarte redusa,cum ar fi nebuloase extinse, difuze,ca NGC 7000, NGC 6992, 6995, NGC 281,sau unele galaxii ,precum M 33, M  110, M 109,NGC 2403, care se vad mai bine la grosismente medii sau mici, cel putin din ce am observat eu pana acum. :)


-----------------------------------

GunDALF

23 Oct 2020 12:27



-----------------------------------


Deci matematic cum se defineste contrastul astfel incat sa creasca odata cu cresterea magnificatiei? Sau cerul se intuneca mai rapid decat se intuneca imaginea obiectului astfel incat diferenta dintre ele sa creasca? 
Sau e doar o perceptie, vezi mai bine obiectul pentru ca este mai mare si nu pentru ca este mai contrastant?


Contrast ratio nu se modifica cu magnificatia. 
Se modifica perceptia. In anumite conditii un obiect marit poate parea mai contrastat. Sau, daca magnificatia depaseste o anumita limita, mai putin contrastat.
https://www.cityastronomy.com/rez-mag-contrast.htm

A mai fost o discutie pe tema asta aici: https://www.astronomy.ro/forum/viewtopic.php?p=200386&highlight=#200386

